Obsah

1. Pojetí
pěstounské péče na přechodnou dobu. 2

2. Kritéria výběru
pěstounů pro pěstounskou péči na
přechodnou dobu. 2

2.1. Očekávání od pěstounů na přechodnou dobu. 3

2.2. Specializace. 4

2.2.1. "Raná pěstounská
péče". 4

3. Evidence osob, které mohou
vykonávat pěstounskou péči na přechodnou dobu. 4

4. Postup při svěření
dítěte do PPPD.. 4

4.1. Výběr konkrétní
pěstounské rOdiny na přechodnou dobu. 5

4.2. Činnost
OSPOD dítěte související s podáním
návrhu na umístění dítěte do PPPD.. 5

4.2.1. Vyhodnocení situace
dítěte a jeho rodiny. 5

4.2.2. Individuální plán
ochrany dítěte. 6

4.2.3. Případová konference. 6

4.2.4. Poučení rodičů a
poskytnutí pomoci rodičům.. 6

4.2.5. Založení spisové
dokumentace dítěte pro zprostředkování
náhradní rodinné péče. 6

4.3. Návrh na svěření
dítěte do PPPD.. 6

5.
Dohody o výkonu pěstounské péče pro osoby
v evidenci 7

6. Dávky
pěstounské péče u PPPD.. 8

7. Přechod do další
péče. 8

7.1. Návrat k rodičům nebo
jiným příbuzným.. 9

7.2. Přechod do dlouhodobé
náhradní rodinné péče. 9

7.2.1. Vyhledávání
pěstounské nebe osvojitelské rodiny. 9

7.2.2. Rozhodnutí o svěření
dítěte do nové náhradní rodiny. 9

8. Ukončení a
vyhodnocení cyklu PPPD, supervize. 9

1. Pojetí
pěstounské péče na přechodnou dobu

Institut
pěstounské péče na přechodnou dobu
umožňuje, aby dítě mohlo vyrůstat v
náhradním rodinném prostředí u
proškolených pěstounů i
krátkodobě a bylo mu zabezpečeno právo na
rodinný život podle Úmluvy o právech
dítěte (čI. 20,
21) a v souladu s principy a cíli Národní strategie
ochrany práv dětí. Je kladen důraz na
odbornou přípravu pěstounů, jejich další
vzdělávání a supervizi. Očekává
se od nich zejména schopnost spolupracovat s rodiči
dítěte, případně s trvalou náhradní
(osvojitelskou či pěstounskou) rodinou. Pěstounská
péče na přechodnou dobu je jednou z forem
náhradní rodinné péče, pro kterou je vytvořena
zvláštní evidence pěstounů. Dítě do
pěstounské péče na přechodnou dobu (dále
jen PPPD) svěřuje soud na návrh
příslušného orgánu
sociálně-právní ochrany dětí (dále
jen OSPOD). Přechodnou dobou se rozumí:

·
doba, po kterou
rodič ze závažných důvodů nemůže
dítě vychovávat (např. ze zdravotních nebo
sociálních důvodů, hospitalizace apod.)

·
doba, po
jejímž uplynutí lze dát souhlas rodiče s
osvojením

·
doba do
pravomocného rozhodnutí soudu o tom, že není
třeba souhlasu rodiče s osvojením (§ 68 zákona o
rodině v aktuálním znění)

V podstatě
každá pěstounská péče může
být ze své podstaty přechodná a je možné,
že dítě nezůstane v pěstounské rodině
až do dospělosti.
Specifika PPPD
spočívají: .

·
v její
časové omezenosti (PPPD může trvat nejdéle 1 rok -
§ 27a odst. 9 zákona o SPOD)

·
dítě
může být do PPPD svěřeno pouze rozhodnutím
soudu na návrh OSPOD a jen osobám, které jsou vedeny ve
zvláštní evidenci pěstounů na přechodnou dobu

·
před
umístěním dítěte do PPPD neprobíhá
proces zprostředkování náhradní rodinné
péče

·
osoby,
které mohou PPPD vykonávat, jsou vedeny ve
zvláštní evidenci a pobírají odměnu i po
dobu, kdy o žádné dítě nepečují;
jsou v pohotovosti a měly by být  připraveny přijmout
dítě v krizové situaci bezprostředně po
rozhodnutí soudu

·
přípravy
na PPPD mají větší časový rozsah (72 hodin
podle § 11
odst. 2 písmo b) zákona o SPOD)

2. Kritéria výběru pěstounů pro
pěstounskou péči na přechodnou dobu

Na
osoby poskytující pěstounskou péči na dobu
určitou má být pohlíženo jako na
profesionály vykonávající specifickou činnost
v oblasti výchovy a péče o ohrožené
dětí. Očekává se, že
dítěti poskytnou stabilní a
láskyplné prostředí po dobu několika
týdnů až měsíců, jejich péče by
měla dětem pomoci začít se
vyrovnávat s traumaty a ztrátami z minulosti a připravit je
na přechod do trvalé péče nebo návrat do
původní rodiny. Tito pěstouni budou spolupracovat s rodinou
dítěte či budoucí náhradní rodinou proto
potřebují dobré komunikační schopnosti;
rovněž se budou podílet na práci odborného
týmu, poskytujícího podporu dítěti a jeho
rodině.

Děti, které
přicházejí do přechodné pěstounské
péče, zažily často v životě již
mnohá traumata a ztráty. PPPD by jim
měla nabídnout co nejstabilnější a
nejklidnější prostředí. Proto
je třeba posoudit:

·
Rodinnou
situaci:

o
stabilní
partnerský svazek, současný vztah - zpravidla min. 5 let
společného soužití bez aktuálních
konfliktů

o
samožadatelé
- osoby, které v danou chvíli nehledají partnerský
vztah, přijímají své postavení a jsou
smířeny s tím, že nemají
partnera/partnerku

o
zpravidla max.
1x rozvedení žadatelé - výjimka na
základě individuálních situací, po
důkladném prozkoumání stability partnerského
vztahu (indikátor schopnosti navázat a udržet
stabilní vztah a s ním rodinné prostředí)

o
naplňování
potřeb dětí v rodině nesmí být
případným přijímáním
dětí na PPPD ohroženo (děti žijící v
rodině by neměly mít závažnější
výchovné problémy, chronické potíže
či výrazná traumata)

o
děti v
rodině mají být schopny pochopit smysl PPPD, zpravidla
jsou toho schopny okolo 8-10 let věku; zejména je třeba
posoudit, zda děti v pěstounské péči nebo
osvojení, které již v rodině žijí, jsou schopny
porozumět a přijmout smysl PPPD

o
od
příchodu posledního dítěte do rodiny
(osvojení či klasická pěstounská

péče, narození vlastního dítěte
žadatelů) uplynula dostatečná doba (zpravidla
minimálně 2-3 roky) a všechny děti v rodině
mají vytvořeny bezpečný a pevný vztah ke
svým rodičům (pěstounům)

o
rodina
má dostatečnou kapacitu věnovat se dítěti,
které přijde na přechodnou dobu; jsou-Ii v rodině více než 3 děti,
dá se předpokládat, že kapacita
rodiny je vyčerpána

·
Životní
zabezpečení a bydlení:

o
charakter
bydlení, kvalita, vybavenost a stabilita - bytové podmínky
umožňují vytvořeni dostatečného prostoru pro
přijímané dítě a zajišťují mu
přiměřené soukromí jeden z pěstounů by
měl být připraven nejpozději při
přijímání prvního dítěte opustit
svoje zaměstnání, měl by se dítěti
věnovat na celý úvazek socioekonomická
úroveň rodiny je stabilní, výchozí
aktuální situace žadatele/žadatelů o PPPD je bez
vážných problémů (bez nařízené
exekuce či výrazného zadlužení), které by
mohly vlastní výkon PPPD znesnadnit či
vážně oslabit

·
Osobnostní
charakteristiky a zdravotní stav:

o
péče
o děti na přechodnou dobu vyžaduje dostatečnou
osobnostní zralost a životní zkušenosti  a zároveň může
být vyčerpávající a
náročná, proto je třeba zohledňovat i věk
(zpravidla by se měl  pohybovat
v rozmezí 28-65 let) a zdravotní stav žadatelů

o
trestní
bezúhonnost obdobně jako u žadatelů o jiné formy
NRP, v anamnéze vyloučeny závislosti (drogy, alkohol apod.),
prostituce (z lékařských zpráv, pověst
žadatelů apod.)

o
od
pěstounů na přechodnou dobu se očekává
spolupráce s dalšími odborníky a také
výrazný vlastní podíl na
sociálně-právní ochraně dětí, proto
je třeba, aby tito pěstouni měli dostatečné
intelektové schopnosti

o
vyloučení
patologie osobnosti, psychických poruch, členství v
rizikové skupině či sektě

o
zralost,
pravdivé uvědomění si svých
předností a nedostatků

o
trpělivost

o   motivace
(v případě partnerů u obou)

o
neočekávání
vděku od přijatých dětí,

o
připravenost
děti předat dál

o
absence
nezpracovaných traumat či nedořešených
ztrát z minulosti

o
schopnost uznat
vlastní chybu, sebereflexe

o
schopnost
dávat lásku a přijetí

·
Podpůrnou síť:

o   pěstouni
se mohou opřít o své přátele a
příbuzné (nečeká se však, že
všichni budou s jejich rozhodnutím stát se pěstouny na
přechodnou dobu souhlasit)

o   dostupnost odborné péče pro
pěstouny i přijaté dítě; ochota pěstouna
přijmout podporu

o   dostupnost podpůrných a odborných
služeb

Při
posuzování všech žadatelů je třeba postupovat
individuálně, dostatečně odůvodňovat, proč
byla daná konkrétní rodina zařazena nebo
nezařazena (např.
i v případě, že
žadatelé jsou spolu tři roky, je třeba v
odůvodnění případného
zamítnutí uvést konkrétní důvody pro
nedostatečnou záruku stability jejich vztahu, nejen dobu jejich
soužití). Zejména je třeba se žadateli
hovořit o smyslu jednotlivých kritérií a
každé rozhodnutí jim podrobně a srozumitelně
zdůvodnit.

2.1.
Očekávání od
pěstounů na přechodnou dobu

·
absolvování
příprav - znalosti o důležitosti vazby pro
dítě, projevů poruch attachmentu,
možností jejich terapie; identita dítěte, historie
dítěte, kniha života porozumění důvodům
a smyslu PPPD připravenost dítě předat dál
připravenost a ochota spolupracovat při předání
dítěte s rodinou dítěte nebo s vybranou
náhradní rodinou schopnost a připravenost na
spolupráci s dalšími odborníky
(sociální pracovník, učitel,
speciální pedagog, zdravotník, psycholog ... ); schopnost
přijmout rozhodnutí dalších odborníků v
týmu schopnost zaznamenávat pokroky dítěte, jeho
problémy, potřeby, přání a informovat o nich
další odborníky v týmu připravenost se
dále vzdělávat a účastnit se supervize

2.2. Specializace

Očekáváme,
že se většina pěstounů na přechodnou dobu bude
specializovat na určitou skupinu dětí, jak to předpokládá
i znění § 27a odst. 3 písmo f) zákona o SPaD. Součástí odborného
posouzení je zvážení cílové skupiny
dětí pro konkrétní pěstouny. Nelze však
akceptovat přílišné zúžení
této skupiny, které je v rozporu se smyslem PPPD (např. přijímání dětí
bez účasti biologických rodičů,
vymezování se vůči etniku dítěte nebo
přílišné zúžení věkové
skupiny dětí). Je na každém krajském
úřadu, aby zvážil, pro jaké skupiny
dětí potřebuje pěstouny na přechodnou dobu, případně
se zájemci jednalo jiných formách péče (dlouhodobé
pěstounské péči, PPPD pro jinou skupinu
dětí apod.).

2.2.1. "Raná
pěstounská péče"

V současné
době je největší zájem o výkon tzv.
rané pěstounské péče, tedy péče o
nejmenší děti.
Zákon
předpokládá, že pěstouni na přechodnou dobu
budou zejména využíváni v případech
nejmenších dětí, které čekají na možnost
prostředkování trvalé náhradní
rodinné péče (§ 27a odst. 7 písmo b) a c)
zákona o SPOD; § 27a odst. 2 zákona o SPOD
uvádí jako hledisko pro odborné posouzení, že
žadatelé mají předpoklad pro výkon pěstounské
péče na přechodnou dobu, zejména z hlediska
krátkodobosti takové péče a péče o
dítě krátce po jeho narození).

Není
odůvodněné nezařazovat do evidence žadatele,
kteří mají zájem o "ranou
péči", pokud k tomu není dán jiný
důvod, ve stavu, kdy je stále v kojeneckých ústavech
a dětských domovech pro děti do 3 let věku
umísťováno okolo 2000 dětí ročně.
Ročně je osvojeno přibližně 500 dětí,
převážně raného věku. Ani pro všechny
tyto děti zatím nemáme dostatek pěstounských
rodin na přechodnou dobu. Rodiny, které získaly
zkušenosti s pěstounskou péčí na přechodnou
dobu s dětmi, jejichž situace nebyla komplikovaná, mohou
časem přehodnotit své možnosti a být ochotny
poskytnout péči i dalším dětem, u nichž bude
předpoklad složitějšího vývoje a
náročnější péče.

První dny po
narození dítěte jsou velmi důležité pro
jeho další vývoj a i několik dní, které
by konkrétní dítě mohlo místo v ústavním
zařízení strávit v náhradní
rodině, byť na přechodnou dobu, mají velký
význam. Za nesprávný úřední postup
OSPOD lze považovat umístění novorozeného
dítěte, zanechaného matkou v porodnici, do
ústavního zařízení v situaci, kdy je k
dispozici volná pěstounská rodina na přechodnou dobu.

3. Evidence osob, které mohou vykonávat pěstounskou
péči na přechodnou dobu

Krajský
úřad vede podle § 27a zákona o SPOD evidenci osob, které mohou
vykonávat pěstounskou péči na přechodnou dobu.
Obsah evidence je blíže specifikován v § 27a odst. 3
zákona o SPOD. Krajský úřad má povinnost
údaje z evidence poskytnout také obecním
úřadům obcí s rozšířenou
působností ve svém obvodu. Obecním
úřadům obcí s rozšířenou
působností není třeba poskytovat všechny
údaje z evidence, je však třeba jim zaslat kopii rozhodnutí
o zařazení žadatelů do evidence osob, které mohou
vykonávat PPPD. Seznam osob, které mohou vykonávat PPPD
pro potřeby obecních úřadů obcí s
rozšířenou působností, obsahuje zejména
jméno a příjmení osoby, adresu, kde bude PPPD vykonávána,
charakteristiku a počet dětí, které je daná
rodina připravena přijmout do PPPD, kontakt na OSPOD
příslušný podle místa bydliště
pěstounů včetně pohotovostního telefonního
čísla pro případ potřeby umísit
dítě mimo pracovní dobu OSPOD, kontakt na
úřad nebo organizaci; která má s
osobami v evidenci uzavřenu dohodu o výkonu pěstounské
péče, datum zařazení do evidence,
případně údaje o přerušení
zprostředkování zařazení nebo
vyřazení. Dále je vhodné uvádět
počet a věk dětí, které již v rodině žijí.

MPSV bude
průběžně žádat všechny krajské
úřady a Magistrát hlavního města Prahy o
zasílání aktualizovaných seznamů osob v
evidenci a na požádání tak může poskytnout
informace o zařazených pěstounech na přechodnou dobu na
území celé republiky.

4. Postup při svěření dítěte do PPPD

Tato forma péče
by měla být využívána pro všechny
děti, které musí dočasně žít
mimo vlastní rodinu nebo pro
které se hledá dlouhodobé řešení jejich
situace. Před umístěním dítěte je
nutná důkladná příprava dítěte na příchod
do pěstounské péče na přechodnou dobu, a to
způsobem vhodným s ohledem na věk dítěte. Tzn. vysvětlení
situace, ysvětlení, kdo jsou
pěstouni, plán zachování kontaktu s vlastní
rodinou, společně s dítětem
plánování dalších kroků, kvalifikovaně
získaný názor dítěte atd. Do procesu
přípravy dítěte na přechod do PPPO je pokud
možno zapojena i rodina dítěte.

Výjimkou jsou
případy, kdy je dítě svěřeno do
pěstounské péče na přechodnou dobu
předběžným opatřením soudu ihned po
narození do doby, než uplyne lhůta šesti
týdnů pro udělení souhlasu rodiče k
osvojení bez vztahu k určitým osvojitelům, nebo do doby
pravomocného rozhodnutí soudu o splnění
podmínek nezájmu rodičů o dítě.

Některé
typické příklady situací, kdy je možné
využívat PPPO:

·
pečující
osoba dočasně nemůže péči o dítě
vykonávat (nepříznivý zdravotní stav,
výkon trestu ... )

·
dítě
se ocitlo v krizové situaci - umístění do doby
než se ujasní, zda je možný návrat do
vlastní rodiny nebo vyhledání jiné formy
náhradní rodinné péče dítě bylo
týráno nebo zneužíváno a hledá se pro
ně trvalé řešení

·
rodiče
nezvládají výchovu dítěte

·
dítě
rodičem opuštěné nebo nalezené

·
rodiče
vyjadřují úmysl dítě svěřit do
dlouhodobé náhradní rodinné péče a
dosud nebyla nalezena vhodná rodina

4.1.
Výběr konkrétní pěstounské rOdiny na přechodnou dobu

OSPOOy mají k dispozici evidenci osob, které
mohou vykonávat PPPO, od svého krajského
úřadu. Pokud se sociální pracovnice/pracovník
obecního úřadu obce s rozšířenou
působností dozví o dítěti, kterému je
třeba zajistit pěstounskou péči na přechodnou dobu,
osloví subjekty, které mají uzavřenu dohodu o
výkonu pěstounské péče s osobami v evidenci
(případně místně příslušný
OSPOD pěstounů nebo krajský úřad), zda by
některá z osob, se kterou mají uzavřenu dohodu, mohla
dítěti PPPO poskytnout.

Umístění
dítěte s pěstouny projedná nejdříve
zpravidla zaměstnanec úřadu nebo organizace, se kterou
mají pěstouni uzavřenu dohodu o výkonu
pěstounské péče. Mělo by se jednat o děti dle
specializace pěstounů. Pěstouni

mohou ze závažných důvodů přijetí dítěte odmítnout (např. uplynula
příliš krátká doba od odchodu
předchozího dítěte a rodina potřebuje po
dohodě s OSPOD nebo organizací, se kterou má uzavřenu
dohodu, čas na zpracování ztráty, zdravotní
důvody, apod.). Bezdůvodné odmítnutí
přijetí dítěte je jedním z důvodů pro
výpověď dohody o výkonu pěstounské
péče a může být také důvodem pro
vyřazení z evidence osob, které mohou vykonávat PPPD.

Navzdory obavám,
že pěstouni na přechodnou dobu budou požadovat
dlouhé přestávky mezi odevzdáním jednoho a
přijetím druhého dítěte, se v praxi
spíše objevují případy, kdy jsou pěstouni
delší dobu (i několik měsíců) nevyužiti. Zejména
ti, kteří jsou připraveni přijmout starší
děti.

Je možné
svěřit dítě i osobám z evidence osob, které
mohou vykonávat PPPD,
vedené jiným
krajským úřadem. Vždy záleží na
posouzení situace konkrétního dítěte, zda
umístění ve větší vzdálenosti od
místa bydliště není v rozporu s jeho zájmy
(např. potřeba být v kontaktu s rodiči nebo jinými
osobami). Vždy se řeší situace
dítěte, které je ohroženo, a hledají
se dostupné možnosti jejího řešení. Nelze
tedy odmítnout přijetí dítěte z jiného
kraje do PPPD s ím, že v kraji
pěstounů se může v nejbližší době
objevit jiné ohrožené dítě, které by
umístění do PPPD potřebovalo také. Jiná
situace však nastává v případech, kdy je
již konkrétní ohrožené dítě v kraji
pěstounů známo, ale čeká se např. na
propuštění z porodnice. Pak je
samozřejmě na místě přijetí
dítěte z jiného kraje odmítnout.

Je odpovědností
každého krajského úřadu vyhledávat
vhodné zájemce o PPPD tak, aby mě! kraj
dostatečný počet pěstounů na přechodnou dobu
pro děti ze svého obvodu.

4.2. Činnost OSPOD dítěte
související s podáním návrhu na
umístění dítěte
do PPPD

V případech,
kdy je dítě ohroženo na životě nebo zdraví,
jedná se o krizovou situaci a OS POD postupuje
podle § 15 a § 16 zákona o SPOD. v takových případech
následuje vyhodnocení situace dítěte a tvorba
individuálního plánu ochrany dítěte až po
zajištění jeho bezpečí.

4.2.1.
Vyhodnocení situace
dítěte a jeho rodiny

Na základě
novelizovaného znění §
10 odst. 3 zákona o
SPOD je příslušný OSPOD povinen vyhodnotit situaci
dítěte a eho rodiny (podrobněji viz
vyhodnocovací formulář a komentář k němu,
které jsou k dispozici na stránkách http://www.mpsv.cz/cs/14224, a Informace
k vybraným ustanovením zákona o
sociálně-právní ochraně dětí ze dne
1.12.2012, tamtéž).

4.2.2.
Individuální plán ochrany dítěte

Individuální
plán ochrany dítěte (dále jen IPOD) se
vypracovává od počátku doby poskytování
sociálně-právní ochrany, nejpozději do 1
měsíce od zařazenl
dítěte do evidence
obecního úřadu obce s rozšířenou
působností (§
10 dst. 5
písmo b) zákona o SPOD). Pokud byl IPOD
vypracován před vydáním rozhodnutí o
umístění dítěte do PPPD, je třeba ho s
ohledem na tuto skutečnost aktualizovat v souladu s ustanovením § 10 odst. 5
písmo c) zákona o SPOD. Podrobněji k IPOD
víz Informace k vybraným ustanovením zákona o SPOD http://www.mpsv.cZ/cs/14224.

4.2.3. Případová konference

Podle § 14 odst. 2 písmo b)
zákona o SPOD je třeba v rámci případové
konference projednat důvody podání návrhu na
svěření dítěte do pěstounské
péče na přechodnou dobu a zabývat se
možnými způsoby jejich řešení. Případovou
konferenci není třeba konat, pokud by její
uspořádání bylo
nemožné nebo zjevně neúčelné.

4.2.4. Poučení rodičů a
poskytnutí pomoci rodičům

OSPOD musí podle § 14 odst. 2
písmo a) zákona o SPOD projednat s rodiči důvody, pro
které je podáván návrh k soudu na
svěření dítěte do PPPD, a zároveň je
poučit. co bude umístění v PPPD znamenat pro jejich
dítě a pro ně. Dále je třeba
rodiče poučit o tom, jaká práva a povinnosti pro
ně vyplývají z rodičovské zodpovědnosti, a
jaké mohou nastat důsledky, pokud tyto povinnosti nebudou
rodiče plnit.

Zároveň je
OSPOD podle § 14 odst. 2 písmo d) zákona o SPOD na
základě vyhodnocení situace dítěte a ndividuálního plánu ochrany
dítěte povinen poskytovat nebo zprostředkovat
poradenství a pomoc rodičům. Rovněž je
oprávněn uložit povinnost využít odborné
pomoci podle § 12 zákona o SPOD nebo zvážit uložení
jiných výchovných opatření.

4.2.5.
Založení spisové
dokumentace dítěte pro zprostředkování
náhradní rodinné péče

Podle novelizovaného
znění § 21 odst. 1 zákona o SPOD je třeba založit
spisovou dokumentaci dítěte pro zprostředkování
náhradní rodinné péče, je-Ii
podán návrh soudu na svěření dítěte
do PPPD (nebo jiný návrh podle § 14 odst. 1
písmo a) až f) zákona o
SPOD či pokud bylo jinak zahájeno řízení soudu,
které může vést k odebrání
dítěte z péče rodičů nebo jiných osob
odpovědných za výchovu dítěte).

4.3. Návrh
na svěření dítěte do PPPD

Soud může podle § 45a odst. 2
zákona č. 94/1963 Sb., o rodině, resp. §
27a odst. 7 zákona o
SPOD, pouze na návrh orgánu
sociálně-právní ochrany dětí
svěřit dítě do pěstounské péče na
přechodnou dobu osobám, které jsou

zařazeny do evidence osob vhodných k výkonu
pěstounské péče na přechodnou dobu, a
to na:'          .

·
dobu, po kterou
nemůže rodič ze závažných důvodů
dítě vychovávat,

·
dobu, po
jejímž uplynutí lze podle § 68a zákona o rodině dát souhlas
rodiče s osvojením, nebo

·
dobu do
pravomocného rozhodnutí soudu o tom, že tu není
třeba souhlasu rodičů k osvojení podle § 68 zákona o rodině.

Aby soud mohl rozhodnout o
svěření dítěte do pěstounské pece na
přechodnou dobu, musí být splněny obecné
podmínky pěstounské péče, tedy:

·
výchova
v rodině není řádně zabezpečena,

·
zájem
dítěte na svěření do jiného
výchovného prostředí a jeho kladné
vyjádření k této věci
přiměřené věku,

·
existuje
vhodná osoba (tedy osoba zařazená v evidenci osob,
které mohou vykonávat pěstounskou péči na
přechodnou dobu) a tato osoba se svěřením
dítěte do péče souhlasí.

Náležitostí
návrhu je podle § 14 odst. 3 písmo a) zákona o SPOD také
zpráva pro soud o projednání a přijetí
opatření podle § 14 odst. 2 písmo a) až d)
zákona o SPOD (poučení rodičů, poskytnutí
pomoci, případová konference atd.). Dále
je třeba zhodnotit, že důvodem návrhu nejsou pouze
nedostatečné bytové poměry nebo majetkové
poměry rodičů (§ 14 odst. 3
písmo b) zákona o SPOD).

Při svěření dítěte
do PPPD nedochází ke zprostředkování ve smyslu § 24 zákona o SPOD, sociální pracovnice/pracovník
obce s rozšířenou působností podá rovnou
návrh k příslušnému soudu na
svěření dítěte do pěstounské
péče na přechodnou dobu (návrh na vydání
předběžného opatření a/nebo na
meritorní svěření do PPPD). Je nutné, aby
návrh jednoznačně směřoval ke
svěření dítěte do pěstounské
péče na přechodnou dobu; tento výrok musí
rovněž obsahovat soudní rozhodnutí o návrhu na
vydání předběžného opatřeni o
svěření dítěte do PPPD rozhoduje okresní
soud místně příslušný dle sídla navrhovatele
- obecního úřadu obce S
rozšířenou
působností. S ohledem na nutnost rychlého
řešení rozhoduje soud zpravidla
předběžným opatřením dle § 76a
občanského soudního řádu. Novela zákona o
SPOD č. 401/2012
Sb. novelizovala také občanský
soudní řád a od ledna 2013 je možné
svěřit dítě do PPPD předběžným
opatřením podle § 6a občanského soudního
řádu z jakéhokoliv důvodu (před novelou to bylo
možné jen v případě, že dítě
mělo být do PPD svěřeno na dobu, než lze dát
souhlas rodiče s osvojením nebo na dobu do rozhodnutí soudu
o tom; zda dítě lze osvojit bez souhlasu rodiče).
Předběžné opatření v tomto
případě" trvá tři měsíce od
vykonatelností rozhodnutí, a pokud bude probíhat
soudní řízení ve věci samé, v
němž ještě nebude rozhodnuto, může být
předběžné opatření prodlouženo tak, aby
celková doba trvání předběžného opatření
nepřesáhla šest měsíců. Poté lze dobu
trvání předběžného opatření
výjimečně prodloužit jen tehdy, nebylo-Ii z vážných důvodů a
objektivních příčin možné v této
době skončit důkazní řízení ve
věci samé.

Je tedy
žádoucí ihned po svěření dítěte
do PPPD předběžným opatřením dát soudu
návrh na zahájení dalšího
řízení, směřujícího bud' na
vydání meritorního rozhodnutí o
svěření dítěte do PPPD nebo jiný
návrh na vydání meritorní rozhodnutí ve
věci péče o dítě.

Z povahy a
účelu PPPD vyplývá, že jde o institut
překlenovací; zákon o SPOD v ustanovení § 27a odst. 8
explicttně stanovuje povinnost soudu za
součinnosti OSPOD přezkoumávat nejméně jednou za tři měsíce důvody
trvání PPPD. Pokud soud dospěje k názoru, že
dítě může být v osobní péči
svých rodičů nebo jiných osob
blízkých, nebo je možné dítě
svěřit do dlouhodobé náhradní rodinné
péče, rozhodnutí o PPPD zruší.

5. Dohody o výkonu
pěstounské péče pro osoby v evidenci

Předpokládáme,
že se budou profilovat organizace, které se budou specializovat na
doprovázení pěstounů na přechodnou dobu. Kraj
sám může případně iniciovat vznik
takové organizace,
pokud zatím služby pro
pěstouny na přechodnou dobu ve svém obvodu nemá a
vyhodnotí je jako potřebné. Je vhodné, aby
taková organizace oskytovala
pohotovostní služby, aby byl její
pracovník k dispozici pro řešení krizových
situací nebo pro případy krizového
umístění dítěte mimo pracovní dobu
organizace.

Informace k obsahu dohod o výkonu
pěstounské péče a procesu jejich
uzavírání jsou k dispozici
na http://www.mpsv.cz/cs/14503 .

S ohledem
na specifika PPPD je třeba
v dohodě o
výkonu pěstounské péče upravit také:

·
Intenzivnější
doprovázení, zejména v období po
přijetí dítěte a v období přechodu
dítěte, při kterém se však minimalizuje počet
lidí, kteří do rodiny vstupují. Zejména noví pěstouni mohou
zpočátku potřebovat konzultace téměř
denně, alespoň telefonicky či e-mailem;
práce doprovázející organizace je tedy velmi
intenzivní.

·
Častější frekvence
konzultací rodiny i dítěte
s doprovázejícím pracovníkem, dle potřeby
opakované vysvětlování situace dítěti
(důvody umístění v PPPD, další plán
a postup péče, role jednotlivých osob; dítěti by
také mělo být jasné, jaké je jeho
postavení v přechodné pěstounské rodině,
mělo by být seznámeno se základními pravidly
chodu domácnosti a s tím, co se od něj
očekává).

·
Konkrétní
postup při práci, s dítětem - pěstouni
budou postupovat dle individuálního plánu ochrany
dítěte, budou se podílet na jeho tvorbě {není-Ii již vytvořen
před příchodem dítěte do PPPD),
vyhodnocování a aktualizování, pěstouni budou
zaznamenávat všechny důležité události a
skutečnosti, které nastanou v
době pobytu dítěte u nich.

·
V případě, že se
předpokládá přechod dítěte do
náhradní rodiny, je třeba s pěstouny také dohodnout
postup při zajišťování dokumentace pro
zprostředkování NRP - viz
níže.   .

·
Kontakty s
vlastní rodinou - kdy ano, kdo bude zajišťovat, forma,
pravidla, frekvence,
vyhodnocování průběhu kontaktů.

·
Průběh přechodu do nové' rodiny - popsáno v
individuálním plánu ochrany dítěte.
Přechod musí probíhat postupně a citlivě.

6. Dávky pěstounské péče u PPPD

Výše
odměny pěstouna pro osoby v evidenci (pěstouni na
přechodnou dobu) za kalendářní měsíc
činí

·
20 000 Kč od právní moci
rozhodnutí krajského úřadu o zařazení do
evidence osob. které mohou vykonávat pěstounskou
péči na přechodnou dobu, a to i v případě" že aktuálně
nepečuje o žádné dítě, nebo pečuje
pouze o děti v PPPO, které jsou zdravé nebo
nejvýš ve stupni I závislosti na pomoci jiné
fyzické osoby.

·
24 000 Kč, je-li osobě v evidenci
svěřeno do pěstounské péče na přechodnou
dobu dítě, které je osobou závislou na pomoci
jiné fyzické osoby ve stupni II, III nebo IV ..

V případě,
že je osobě v evidenci svěřeno dítě do
jiné péče, než je pěstounská pece na
přechodnou dobu (tedy do "klasické"
pěstounské pece, předpěstounské péče
či jde o osobně pečující poručníky)
zvyšuje se za každé

takové dítě odměna pěstouna 4000 Kč.

Odměna pěstouna
osobě v evidenci nenáleží, pokud je přerušeno
zprostředkování pěstounské péče na
přechodnou dobu (na žádost pěstouna nebo
rozhodnutím krajského úřadu).

Při
přijetí dítěte do PPPD nenáleží
příspěvek při převzetí dítěte, po
dobu péče o dítě v PPPD náleží
příspěvek na úhradu potřeb dítěte.
Souběh s dávkami státní
sociální podpory (přídavek na dítě,
příspěvek na bydlení, rodičovský
příspěvek atd.) je možný.

Podle § 32 odst. 1
písmo b) zákona Č. 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve
znění pozdějších předpisů (dále
jen ZNP), má pojištěnec, který převzal dítě do
péče nahrazující péči rodičů na
základě rozhodnutí příslušného
orgánu, nárok na peněžitou
pomoc v mateřství (PPM), pokud jsou splněny další
zákonem dané podmínky (zejména doba
účasti na nemocenském pojištění
alespoň 270 kalendářních dnů v
posledních 2 letech před nástupem na PPM, u osob
samostatně výdělečně činných pak
alespoň 180 kalendářních dnů
účasti na nemocenském pojištění osob
samostatně výdělečně činných v
posledním roce před nástupem na PPM a dítě je
mladší 7 let). PPM v takovém případě
náleží po dobu 22 týdnů. Pokud osoba v
evidenci současně převezme dvě a více
dětí do pěstounské péče,
náleží PPM po dobu 31 týdnů, pokud osoba v
evidenci po uplynutí 22 týdnů pečuje
alespoň o dvě ze svěřených dětí. Peněžitá pomoc
v mateřství však nenáleží, je-li účast na nemocenském

pojištění založena pouze pobíráním
odměny pěstouna.

Stejně
jako v případě nemocenského je třeba
rozlišovat, zda se jedná o nárok na PPM
vycházející z nemocenského
pojištění ze zaměstnání/placeného
OSVČ nebo z odměny pěstouna, tedy i zde je třeba
uplatňovat ust. §
16 písmo b)
ZNP, podle kterého PPM nenáleží, je-Ii zároveň pobírán
započitatelný' přijem, ze kterého je pojistné
odváděno. Pokud osoba v evidenci splňuje podmínky § 32 zákona o nemocenském pojištění z titulu
zaměstnání (nebo si jako OSVČ nemocenské pojištění
platí) a převzala by dítě do pěstounské
péče na přechodnou dobu, nárok na PPM by tato osoba měla i za současného
pobírání odměny pěstouna. PPM by pobírala
z vyměřovacího základu vypočteného ze
svého příjmu v zaměstnání.

Pokud
by osoba v evidenci nebyla zaměstnaná/OSVČ platící si nemocenské . pojištění/ a
byla účastna na nemocenském pojištění pouze
z titulu pobírání odměny pěstouna, po
převzetí dalšího dítěte do pěstounské
péče by jí
nárok
nevznikla s odkazem na § 16 písmo b) ZNP.

7. Přechod do další
péče

Na
plánování přechodu dítěte by se měly
vždy podílet všechny osoby, které se na péči o dítě
podílejí, poskytovatelé služeb a
doprovázející osoby a další subjekty dle
konkrétního případu. Přechod dítěte, jeho konkrétní
průběh a časování, je vždy prováděn podle
zpracovaného individuálního plánu, který
stanoví role a povinnosti jednotlivých subjektů,
konkrétní průběh přechodu, formu seznámení
dítěte s novými pečujícími osobami,
zapojení dítěte do procesu přechodu do
další péče, jeho vyhodnocování apod.

7.1. Návrat
k rodičům nebo jiným příbuzným

Přechod
dítěte do vlastní rodiny je třeba dobře naplánovat, dítě na něj připravit a přechod provádět postupně, v
závislosti na tem, jak dlouho dítě pobývalo v přechodné pěstounské
péči a jaké byly důvody odchodu
z jeho vlastní rodiny.

Je třeba také plánovat, jak bude probíhat podpora
rodiny, kam dítě přechází, po jeho
příchodu a zda a jakou formou budou probíhat kontakty mezi
dítětem a pěstouny
na přechodnou dobu.
Rodičům či
jiným příbuzným, kteří budou o
dítě pečovat, je třeba vysvětlit význam
kontaktů s přechodnou rodinou pro dítě. V těchto případech je vhodné svolat
případovou konferenci.

7.2. Přechod
do dlouhodobé náhradní rodinné péče

7.2.1. Vyhledávání
pěstounské nebe osvojitelské rodiny

Podklady pro rozhodnutí o zprostředkování shromažďuje příslušný OSPOD
dítěte ve spolupráci s pěstounskou rodinou
na přechodnou dobu. Především se jedná o
aktuální vyhodnocení
situace dítěte a jeho
rodiny (viz výše), které

obsahuje také zprávu o zdravotním stavu dítěte
(vyšetření u praktického lékaře, případně
další vyšetření u odborníků, je-Ii
třeba, zajistí přechodní pěstouni;
případná úhrada za vypracování
zprávy bude proplacena OSPOD z dotace na výkon SPO).

Vyhodnotí-Ii sociální pracovník OSPOD
dítěte ve spoluprací s pěstouny a doprovázejícím pracovníkem pěstounské rodiny potřebnost
psychologického vyšetření, zajistí
jej pěstouni (na základě doporučení od
doprovázející

.organizace či OSPOD pěstounů, platbu za vypracování zprávy
hradí OSPOD z dotace na výkon SPO).

Vytipovaná
náhradní rodina pro dlouhodobou péči by měla
znát a chápat smysl PPPD a dobře rozumět procesu
přechodu dítěte z PPPD do dlouhodobé péče, -
chápat a souhlasit s nakrokováním přechodu, dobou jeho průběhu a formou. O
zprostředkování je třeba rozhodovat co
nejdříve po splnění podmínek pro
osvojení nebo rozhodnutí o tom, že
dítěti je třeba zjistit dlouhodobou pěstounskou
péči.

Přechod by měl
být postupný, po určitou dobu se na péči o
dítě podílejí obě. rodiny s
postupným přebíráním péče rodinou
novou. Období přechodu závisí na věku
dítěte. Podrobnější popis
předávání dítěte u nejmenších
dětí je popsán v informačním
materiálu MPSV .Pěstounská péče
na přechodnou dobu pro nejmladší děti". V
materiálu "Rušení ústavní
péče a transformace dětských služeb: Průvodce
osvědčenými postupy" je popsán také proces přechodu
u starších dětí. Některé
krajské úřady si pro své potřeby vypracovaly
podrobné manuály pro přechod dětí, včetně
poučení pro novou rodinu.

7.2.2. Rozhodnutí
o svěření dítěte do nové
náhradní rodiny

Rozhodnutí
obecního úřadu obce s rozšířenou
působností o svěření dítěte do
péče budoucího osvojitele nebo do
předpěstounské péče je možné v souladu
s novelizovaným § 19 odst. 1 zákona o SPOD i u dětí, které jsou v PPPD. Zároveň
připadá v úvahu rozhodnutí soudu o
svěření dítěte do pěstounské
péče nebo do péče jiné fyzické osoby
podle § 45 zákona o rodině.

8. Ukončení
a vyhodnocení cyklu PPPD, supervize

Po ukončení
procesu předávání dítěte je třeba se
zaměřit na potřeby pěstounů, dát
jim příležitost zpracovat svoji ztrátu,
případně doporučit terapii, supervizi. Zejména u
začínajících pěstounů na přechodnou
dobu je třeba provést

podrobné vyhodnocení průběhu výkonu PPPD.
Vytváří se na základě hodnocení od
pěstounů, od doprovázející rganizace,
náhradní rodiny, která převzala dítě do
péče, případně dítěte:

·
co bylo
přínosem, co se povedlo, co bylo těžké, co by
příště šlo dělat lépe

·
co
potřebovalo dítě nejvíc

·
co
potřebovali (potřebují) pěstouni

·
poskytnout
pěstounům dostatek času na prožití ztráty + možnost supervize (dle individuálních potřeb
rodiny. Někteří pěstouni mohou
druhý den po odevzdání jednoho dítěte
přijmout další, jiní potřebují
další čas na prožití ztráty)

·
vyhodnocení,
zda tato rodina je připravena pro přijetí dalšího
dítěte do PPPD

Na základě provedeného
vyhodnocení průběhu PPPD je možné znovu zvážit, zda a jaké dítě do
pěstounské rodiny umístit, jaké potřeby
mají pěstouni -
supervize, doprovázení,
vzdělávání. Zpráva o
vyhodnocení cyklu PPPD je interním dokumentem v rámci
výkonu sociálně-právní ochrany a je
součástí spisové dokumentace pěstounů.

Je možné,
že rodina bude cítit potřebu dlouhodobějšího
oddychu, v takovém případě je vhodné
přerušit zařazení této osoby v evidenci
pěstounů na přechodnou dobu podle § 24b zákona o SPOD .